Mal for programevaluering
Prinsipper for kvalitetsarbeidet ved UiB
Kvalitetssystemet skal sikre at UiB forvalter utdanningene på tvers av fagområdene i samsvar med UiB 
sine strategiske ambisjoner, forskriftskrav og nasjonale krav. 
Prinsippene for kvalitetsarbeidet ved UiB går fram av Kvalitetssystem for utdanning, der følgende punkter blir fremhevet som særlig viktige i forståelsen av kvalitet i utdanningene:
•	undervisningen setter studentens læring i fokus
•	utdanningens innhold, metoder og form er forskningsbaserte 
•	studentenes faktiske læringsutbytte samsvarer med læringsmål og reflekteres i sluttvurdering
•	utdanningen er relevant med tanke på studentenes og samfunnets behov og danner et godt 
grunnlag for læring hele livet 
•	studentene har innflytelse i planlegging, gjennomføring og revisjon av utdanningene
•	studieprogram og emner evalueres og videreutvikles kontinuerlig
•	undervisere har disiplin- og utdanningsfaglig kompetanse og bidrar til kollegialt samarbeid for 
å styrke kvaliteten i utdanningene 
•	studentene er delaktige i stimulerende læringsmiljø med hensiktsmessige fysiske og digitale 
læringsarenaer.
Formål med programevaluering
Programevalueringen har som formål å vurdere kvaliteten i studietilbudene og belyse styrker, forbedringsområder og tiltak som kan bidra til å utvikle utdanningskvaliteten. Evalueringen skal også vurdere om studiene er i overensstemmelse med nasjonale forskriftskrav, som følger av studiekvalitetsforskriftens krav i §3-1 til §3-3 og studietilsynsforskriftens kapittel 2. Studieprogrammer og årsstudieprogrammer skal evalueres minst hvert 6 år. 
Programstyret (programstyreleder) har ansvar for å utarbeide en programevalueringsrapport. Studenter, eksterne fagfeller og representanter fra samfunns- eller arbeidsliv skal bidra i evalueringene. Fakultetets studiekvalitetskomite bruker programevalueringsrapporten som grunnlag for sine vurderinger og anbefalinger, som igjen danner grunnlag for fakultetsstyrets vedtak om reakkreditering eller pålegg om forbedring av studieprogram. 
Omfang og fokus 
Programevalueringsrapporten skal belyse både sterke og svake sider ved studieprogrammet, og vurdere effekten av tiltak og endringer. Alle relevante deler skal besvares, men spørsmål som vurderes å være lite aktuelle for programmet, kan omtales kort. 
Programmets studieplan skal legges ved, mens tabeller og grafer med fordel kan inkluderes i teksten. Andre relevante vedlegg bør fortrinnsvis være i form av lenker med tydelige kildehenvisninger. Omfanget av rapporten vil normalt være på 10-15 sider. 
Årsstudier som er en del av et bachelorprogram, kan evalueres som en integrert del av det aktuelle programmet. Forhold som kun gjelder årsstudiet må i disse tilfellene omtales særskilt, herunder overordnet læringsutbytte, gjennomføringstall mv.  

1. Innledning
1.1 Bidrag til programevalueringen
Ansatte, studenter, eksterne fagfeller og representanter fra samfunns- eller arbeidsliv skal bidra i evaluering av studietilbudet. Disse kan bidra gjennom rapporter, intervju, deltakelse i grupper som gjennomfører bestemte evalueringer, eller på andre måter som fagmiljøet finner hensiktsmessig. 
Før opp navn og funksjon til de som har bidratt i programevalueringen, og gi en kort oppsummering av informasjonsgrunnlaget for rapporten.  
1.2 Oppfølging etter forrige programevaluering
Kort om hvilke utviklingstiltak som ble planlagt i forrige evaluering, og hvordan disse er fulgt opp.
1.3 Overordnet om tall for rekruttering, gjennomføring og kandidatproduksjon 
Gi en overordnet oversikt over data som viser rekruttering, gjennomføring og kandidatproduksjon i studiet (siste 6 år), se rapporter i Tableau og Star for informasjon. Oversikten skal her være kortfattet og deskriptiv, mens de delene som det er nærliggende å gå nærmere inn i blir omtalt i kapittel 3 og 4.   
1.4 Arbeid med utdanningskvalitet
Beskriv kort hvordan det samlete fagmiljøet ved studieprogrammet arbeider med kvalitetsutvikling. 
•	Hvordan legger studieprogramleder og programstyret til rette for helhetlig kvalitetsarbeid i programmet? 
•	Hvordan arbeides det med å fremme utdanningsfaglig kompetanse i fagmiljøet?

2. Mål og faglig profil 
2.1 Mål og læringsutbytte
Gi en kortfattet beskrivelse av programmets overordnede målsetning og faglige profil. 
•	Hvordan er programmet forankret i UiBs strategi og fakultetets langsiktige planer for studieporteføljen?
•	I hvilken grad er programmets læringsutbytter faglig relevante og viktige for å gi studentene kompetanse for fremtidens arbeidsliv? 
•	Er beskrivelsen av læringsutbyttet i tråd med Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for livslang læring?
2.2 Kommunikasjon om studiet
Vurder kort hvordan informasjonen om studieprogrammet er kommunisert i studieplanen: 
•	Har studieprogrammet et dekkende navn som kommuniserer godt i forhold til (potensielle) studenter og arbeidsgivere? 
•	Er programmets faglige profil, oppbygging og muligheter for studentutveksling beskrevet på en hensiktsmessig måte?  

De neste to delene av rapporten (kap. 3 og 4), er forventet å ha en analytisk tilnærming. Spørsmålene antyder ulike perspektiv som bør vurderes under hvert avsnitt. 
3. Faglig oppbygning, læringsaktiviteter og vurderingsformer
3.1 Faglig innhold og oppbygning av programmet 
Vurder: 
•	På hvilken måte bidrar emnene i studieprogrammet til at studentene oppnår de forventede læringsutbyttene? Gir sammensetningen av emnene god faglig progresjon?
•	På hvilken måte tar studentene del i forskningsaktiviteter og/eller kunstnerisk utviklingsarbeid?
•	I hvilken grad har studentene valgfrihet i emnesammensetningen? Fungerer evt. fellesemner som en integrert del av studieprogrammet?
•	Er det gjort faglig utviklingsarbeid og/eller betydelige endringer i studieprogrammets innhold/oppbygning siden forrige programevaluering? 
3.2 Undervisnings-, læringsaktiviteter og vurderingsformer 
Vurder:
•	Hvordan er det lagt til rette for at studentene kan delta aktivt i læringsprosessen? 
•	Er utdanningens innhold, metoder og form forskningsbaserte? Benyttes det varierte læringsaktiviteter og vurderingsformer i programmet? 
•	Hvordan bidrar lærings- og vurderingsformene til at studentene oppnår læringsutbyttet? Er vurderingsformene utformet på en slik måte at studentene får vist det de har lært?
3.3 Arbeidsomfang 
Gi en vurdering av hvordan arbeidsbelastningen i studieprogrammet er balansert mellom emner og hvorvidt programmets samlede arbeidsomfang tilsvarer 1500–1800 timer per studieår (25-30 arbeidstimer pr studiepoeng).
3.4 Studentmedvirkning og læringsmiljø 
Gjør en vurdering av det faglige og sosiale læringsmiljøet på programmet. 
•	Hvordan stimuleres studentene til faglig engasjement, selvstendighet og kreativitet? 
•	Hvordan sosialiseres studentene inn i student- og fagmiljø?
•	I hvilken grad og på hvilke måter er studentene med å utforme læringsaktiviteter og vurderingsformer i programmet?
•	Hvordan gir studentene tilbakemelding på kvaliteten til forskjellige elementer i programmet (emner, emnesammensetning, undervisning, læringsmiljø osv.)? Hvordan brukes tilbakemeldingene i videreutvikling av studietilbudet? Beskriv eventuelle tiltak.
•	Har studentene tilgang på hensiktsmessige fysiske og digitale læringsarenaer?

4. Resultater og relevans 
Bidrag fra studenter, eksterne fagfelle og representanter fra samfunns- eller arbeidsliv skal gjenspeiles i dette kapittelet. Programstyret må selv vurdere hvilken informasjon og relevante data som er tilgjengelig.  
Andre relevante datakilder til dette kapittelet er blant annet Studiebarometeret, SHOT, Student og emneevalueringer og Rapporter i  Tableau og Star laget spesielt for formålet om studentopptak, studieprogresjon, gjennomføring og kandidatproduksjon.
Gi en kort vurdering av studieprogrammets resultater når det gjelder rekruttering og opptak (siste 5 år).
Vurder: 
•	Er studentrekrutteringen tilstrekkelig for å opprettholde studieprogrammet med et solid faglig tilbud og godt læringsmiljø? 
•	Har fagmiljøet gjennomført tiltak for å styrke rekrutteringen til programmet? 
•	Er det behov for å gjøre endringer i opptakskrav til studiet?
4.2 Gjennomføring og kandidater
Gjør en vurdering av gjennomføringsgraden for studieprogrammet, årsaker til frafall og den totale kandidatproduksjon i årene siden forrige programevaluering. Omtal kort relevante tiltak som er gjennomført for å redusere frafall og hvilke tiltak som skal gjennomføres i kommende periode. 
4.3 Relevans og kontakt med arbeidslivet 
Bruk informasjon og tilbakemeldinger fra alumni og representanter fra arbeids- eller samfunnsliv for å vurdere studieprogrammets arbeidslivsrelevans:
•	Hvordan arbeides det med å synliggjøre og sikre at studieprogrammet er relevant for arbeidslivet og samfunnets kompetansebehov? Hvordan er jobbmarkedet for ferdigutdannede kandidater? 
•	I hvilken grad forberedes studentene til et omskiftelig arbeidsmarked og framtidens kompetansebehov?
•	Har studentene tilbud om relevant arbeidslivspraksis i studieløpet og er arbeidsoppgavene tilpasset studentenes faglige kompetansenivå?

5. Øvrige krav til studietilbudet 
5.1 Internasjonalisering
Kravet om utveksling gjelder for studietilbud som fører fram til grad.  
•	Har studietilbudet ordninger for internasjonalisering som er tilpasset studietilbudets nivå, omfang og egenart? 
•	Har studietilbudet ordning for internasjonal studentutveksling som er faglig relevant for studiet? 
5.2 Studier med praksis 
•	Hvordan fungerer studiets praksisperioder og er de i tråd med utdanningens eventuelle rammeplan?
•	Foreligger det praksisavtale med praksisstedet? Har praksisveilederne relevant kompetanse og erfaring fra praksisfeltet?
5.3 Studie regulert av nasjonale rammeplaner og/eller retningslinjer 
•	Er studieplanen for programmet i tråd med nasjonale rammeplaner/retningslinjer mv.? 

6. Fagmiljø
Studietilsynsforskriften §2-3 Krav til fagmiljø, inneholder til sammen syv ledd med bestemmelser om fagmiljøet tilknyttet studiet, herunder om fagmiljøets størrelse, utdanningsfaglig kompetanse, kompetansenivå, deltakelse i nasjonale, internasjonale samarbeid mv. 

Alle bestemmelsene skal være oppfylt, men dersom studiet er opprettet eller reakkreditert de siste 6-årene, er det tilstrekkelig å beskrive vesentlige endringer siden sist evaluering. I tilfeller hvor det er tvil om hvorvidt enkelte av forskriftskravene er oppfulgt, vurderes dette særskilt. 

§ 2-4 Særskilt bestemmelse om fagmiljø gir noen unntak knyttet til fagmiljøets kompetanse i de tilfellene studiet har et omfang på 30 studiepoeng eller mindre, og dersom det gis i samarbeid med eksterne miljøer som driver forskning, kunstnerisk utviklingsarbeid eller faglig utviklingsarbeid på nivå med institusjonens eget fagmiljø. 

Studiekvalitetsforskriftens § 3-2 har tre ledd med bestemmelser knyttet akkreditering av mastergradsstudier som skal være oppfulgt, herunder krav om bredde, bredt og stabilt fagmiljø med høy faglig kompetanse på fagfeltet og med resultater på høyt nivå fra samarbeid med fagmiljøer nasjonalt og internasjonalt. Alle leddene skal være oppfylt. 

7. Forslag til eventuelle tiltak og plan for oppfølging 
Kortfattet, gjerne i tabellform.